Budapest VIII. kerülete Józsefváros: nevét  II.József után kapta 1777-ben. A XVIII.sz. elején majorságok  voltak. 1730. körül kezdtek lakóházakat építeni a mai Horváth Mihály környékén. Az 1838. évi árvíz nagy károkat okozott a kerület földszintes vályog házaiban; 1255 épületből csak 249 maradt épen. Az árvíz után, majd a 19.sz  második felében az újjáépítéssel változott meg a kerület arca. Három részre szokták osztani: a Múzeum – és József krt. közötti rész a belső, a József krt. és a Fiumei út közötti rész a középső, és az azon túli a külső Józsefváros. Mindhárom részt más-más településforma jellemezte. A belső részben  Nemzeti Múzeum  körül a múlt században  alakult ki a Palotanegyed, a középső részen – a polgári és munkás negyed, a kisipari műhelyek százai találhatók itt, míg a külső Józsefvárosra a nagyipar a jellemző.
     Belső Józsefváros: Védett értékek a Józsefvárosban:                                                         :            --- Palotanegyed: Budapest VIII. kerületének része, amely a pesti belváros közvetlen folytatásaként a Nemzeti Múzeum mögött keleti irányban benépesült területet jelöli. Az Astoriától kiindulva a Rákóczi út, a Nagykörút, az Üllői út, a Kálvin tér és a Múzeum körút által határolt terület. Beépülése már az 1848–49-es forradalom és szabadságharc leverése után elkezdődött; a területen arisztokraták, nemesek és gazdag polgárok kezdtek neves építészekkel fényűző palotákat, kúriákat építtetni állandó lakhely gyanánt. Nagyjából 1860 és 1900 között épült fel a legtöbb épület, ekkoriban kapta a „Mágnásfertály” becenevet a környékbeliektől. A környék nem hivatalos elnevezése az idők folyamán a lágyabb Palotanegyedre változott, de a régies elnevezés, ha jelentősen visszaszorulva is, de máig fennmaradt.A Palotanegyed 2007 decemberétől részönkormányzatként működik a józsefvárosi, azaz a VIII. kerületi Önkormányzaton belül, aminek felállításával elnevezése és határai is hivatalossá váltak.
--- A Magyar Nemzeti Múzeum: Az épületet Pollack Mihály tervezte és építette 1837-47 között. A fővárosnak legszebb monumentális hatású, klasszicista épülete, Pollacknak méltán híres főműve. Az ország első múzeumának alapját gróf Szécsényi Ferenc vetette meg 1802-ben, amikor könyvtárát, valamint érem-és műtárgy gyűjteményét a nemzetnek ajándékozta. A múzeum megszervezését az 1808. évi VII. törvénycikk rendelte el. A számos adomány és vásárlás közül  leg- jelentősebb volt a Jankovich-gyűjtemény megszerzése 1832-ben. A kétemeletes, szabadon álló épület leghangsúlyosabb része a középső rizalikus portikusz. Ehhez a nyolcoszlopos előcsarnokhoz széles lépcsőfeljárat vezet. A korinthoszi oszlopok – gazdagon tagolt főpárkány közbeiktatásával- háromszögű oromfalat hordanak. A timpanon közepén Pannonia ülő alakját látjuk, pajzsán a magyar címerrel, két oldalt pedig a Tudományt és Művészetet jelképező három-három alakos csoportokat. Múzeum oldalszárnyai egyszerűbb kiképzésűek, csak a sarkokat zárja le a homlokzat két szélén egy-egy korintoszi fejezetű pilaszter. Az épület főkapuján belépve az előcsarnokba jutunk, ebből egy hatalmas, lapos boltozatú kerek csarnok nyílik. Ebből indul ki a múzeum díszlépcsője, díszítése inkább már neoreneszansz stílusú. Mennyezeti freskóit Lotz Károly készítette az 1870-s évek elején, különböző tudományokat és emberi tulajdonságokat jelképeznek. A lépcsőház oldalfalán  levő freskók a magyar történelem egyes jeleneteit ábrázolja, és az ősmondákat megelevenítő részt  Lotz Károly, a magyar honfoglalástól a kiegyezésig terjedő időszakra vonatkozó képeket Than Mór festette. A díszlépcső kerek alaprajzú, kazettás kupolával fedett terembe vezet, a múzeum legszebb belső tere, ebből nyílik a díszterem. Itt ülésezett 1848-ban az országgyűlés felsőháza, majd az 1860-s évektől az új parlament elkészültéig a főrendiház.
A Múzeum-kert és emlékművei: A Nemzeti Múzeumot körülvevő park zöld gyepével, évszázados fáival kelle-mes pihenőhely a város szívében. A Múzeum-kertben sok kiváló tudósnak, költőnek emlékművét is felállították, így érdemes a palotát körülsétálni. Az épület előtt Arany János emlékműve emelkedik, Stróbl Alajos szobraihoz Schiekedauz Albert tervezte az alapzatot. Toldi alakját Pekár Gyula íróról, Piroskát pedig Széchenyi István Alice unokájáról mintázta a művész. Az emlékművet 1893-ban állították fel.  A Bródy S.utcai oldalon találjuk Kazinczy Ferenc mellszobrát, melyet báró Vay Miklós készített 1861-ben. Hermann Ottó kőből ülőfülkeszerűen kifaragott domborművét Horvay János tervezte 1930-ban. A Múzeum alapításának  100. évfordulóján 1902-ben  Istók Jánossal elkészítették  Szécsényi Ferencnek bronzszobrát, mely az alapítót az aranygyapjas díszöltönyében ábrázolja. Tovább haladva Monti Sándor olasz ezredes mellszobra látható, aki az 1848-a szabadságharcban a hősiesen harcoló olasz légió egyik harcosa lett. Ezután Kisfaludy Sándor emlékművét egy földgömbön álló, karmaiban lantot tartó, kiterjesztett szárnyú sas látható, Petrovics Döme bajai szobrász alkotása. A Múzeum északkeleti sarkánál Rómer Flóris-Pulszky Ferenc- Hampel József régészek domborművű mellszobra Damkó József alkotása. Az épület délkeleti sarkánál állították fel Kisfaludy Károly  emlékművét, melyet Ferenczy István faragott fehér márványból 1875-ben A II. világháborúban a kompozíció elpusztul, csak Kisfaludy szobrát hozták helyre. A kert Kálvin tér felé eső részén magas talapzaton áll Berzsenyi Dániel bronz mellszobra Vay Miklós készítette1860-ban. A Múzeum homlokzatának déli oldalán található Garibaldinak az olasz szabadságharcosnak bronz szobra, melyet halálának 50. évfordulója alkalmából Kuzmik Lívia készített.                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                               
                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                               Paloták   Szabó Ervin tér 1.: Wenckheim-palota , ma a  Fővárosi     Szabó Ervin Könyvtár központi épülete.  Gróf  Wenckheim Frigyes részére építi Pucher József  a német származású Meinig Artur tervei alapján. Az emeleten hat kőrben Lotz K. képei, előcsarnokban Fadrusz János puttói vannak..Épült:1887-1890-ben                                                         Reviczky u. 2.: Pálffy-palota, ma a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár Zenei Gyűjteménye. 1867-ben Ybl Miklós építi  a francia barokk palotát gróf  Pálffy Jánosnak.  Itt kell megjegyezni, a gróf 1907-ben a Szépművészeti Múzeumnak ajándékozta  hatalmas képgyűjteményét/177db/  Az Ötpacsirta u.-és a Reviczky utca sarok épülete.                                                                                                                                                Reviczky u. 3.: Pejacsevich-palota:  Hofhauser  Elek építi 1893-96-ban gróf Pejacsevich Tivadar magyar kir.-horvát- szlavon-dalmát bánnak. A háza 1943-44-ben a horvát miniszteré, később Berczik Árpádé lett.                                   Reviczky u.4.: Wenckheim-palota:, Épült 1889-ben Dánile György ép. mester által, ma a Fővárosi Szabó    Ervin Könyvtár központ épülete.                                                                                                                                          Reviczky u. 5.:  Bánffy-palota: 1873 –ban épült, a ház tervét Bánffy Miklós írta alá. Bánffy 1912-17-ig. Ő volt intendása az Operaháznak. Ebben a házban lakott Teleky Pál gróf is. 1937-38-ban Karinthy Frigyes itt írta meg  „Utazás a koponyám körül” c. művét-  Ma az Országos Rádió és Televízió Testület (ORTT)székháza                                                           Revitzky u. 7.:  Bánffy-bérház: 1871-ben építi  Berg Károly építész gróf Bánffy Györgynek. Az örökös Miklós eladja a házat 1937-ben. Thury Sámuelé is volt a palota. Itt lakott Babits Mihály 1916-32-ig.
Pollack Mihály tér 3.:  Károlyi-palota: 1863-1865-ben  építteti Nagykárolyi gróf Károlyi Lajos, melyet  Ybl Miklós francia reneszansz stílusban tervetett.. A Károlyiak csak 8 szobás lakosztályt tartottak meg, itt volt az olasz királyi követség 1918-45 között. A belső térben Lotz K. freskói és Schöffer Károly szobrász munkái láthatók                                                 Pollack Mihály tér 8.: Esterházy-palota: Gróf Eszterházy Ferenc kiváló zeneértő és mecénás volt. A palota  1865-ban építi Baumgarten Sándor építés eklektikus stílusban. 1946-1948 között köztársasági elnöki rezidencia, Tildy Zoltán székhelye. Ma a Magyar Rádió Márványterme. A palota mellett állt a Lovarda, mely a háborúban megsemmisült. Helyére az 1960-s években épült a Rádió /üveg/ székháza.
Pollack Mihály tér 10.: Festetics-palota: Gróf Festetics György építteti, 1862-ben Ybl Miklós tervezte. eklektikus-neoreneszansz stílusban.  A palota később Károlyi Lajosé lett, Festetics Tasziló herceg is itt lakott, aki a művészetek barátja és támogatója. Később fia eladta a házat a Magyar Rádiónak. Ma Andrássy Gyula Budapesti Németnyelvű Egyetem. 
Bródy Sándor u. 2.: Fechtig báró háza: Báró Fechtig Nádor házát 1873, Skalnitzky Antal terve alapján Karl Strauss ép. mester készíti. A mennyezetet Lotz K. freskója és Zsolnay csempés képek díszítik. Ma   Múzeum  Kávéház.                 Bródy Sándor u. 4.: Ádám-ház Dessewffy-palota: 1875-1876-ban  neoreneszánsz stílusú, két emeletes palotát Weber Antal tervei alapján Ádám Károly megrendelő  számára. Az építtető gróf Dessewffy Miklós volt. A termés-kőből épült homlokzat épült homlokzat középrészen erősen bemélyül: a földszinten és az emeleten kor-rintoszi oszlopos árkád van. Az emeleti loggia freskóit Lotz K.készítette. A földszinti kapualj sgraffito díszítésű.                        Bródy Sándor u. 6.: Keszlerffy-palota:  Ifj. Keszlerffy János és neje Luby Mária megbízásából, 1897-ben  Huber  József építi, a tulajdonos Odescalchi herceg  családjával. Később a  Keszlerffy lány örökli Thoroczkay  Viktorné, és eladja gróf Károlyi Györgynek.                                                                                                                                                               Bródy Sándor u. 8.: A király elrendeli az ideiglenes képviselőház építését 1865. aug. 5-én. Az  eklektikus-neoreneszánsz stílusú épületet Ybl Miklós tervezte képviselőház ülésterméül. /A felsőház ez időben a Nemzeti Múzeum dísztermében ülésezett/. 1866.ápr. 16-án már itt ülésezett a képviselőház. Az épület homlokzatát gazdagon díszíti kőfaragás, az első emelet három középső ablaka fölött puttókat látunk. .A főpárkány feletti attika közepén címeres oromdísz van 1865. évszámmal. Ma az Olasz Kulturális Intézmény működik itt.                                                                                                                                                       Bródy Sándor u. 9.: Keglevich-palota: Tulajdonosa gróf Keglevich István képviselő /1840-1905./  az Opera és a Nemzeti intendánsa.  Építő 1871-ben Dötzer Ferenc építőmester.                                                                                                     Bródy Sándor u. 10: Tauffer-palota: 1892-ben építi Schannen Ernő építész dr Tauffer Vilmos szülész és nőgyógyásznak. Kállay Miklós miniszterelnök is lakott itt.                                                                                                                                     Bródy Sándor u. 11.:  Podmaniczky ház:  Bérház                                                                                                                     Bródy Sándor u. 12.: Gschwindt-palota: 1901-ben P. Tóth Sándor  ép. mester későeklektikus stílusban építi Gschwindt György likőrgyárosnak. Az alagsorban koncertterem is volt.                                                                                               Bródy Sándor 14.: Odescalchi-palota: 1872-1874-ben építi Ybl Miklós gróf Degenfeld-Schonburg Ágost képviselőnek /lánya Odescalchi herceg felesége/.Itt halt meg Tisza Kálmán.                                                                                                  Bródy Sándor 15.: Kéményseprő-ház: 1851-55-ben épí ti  Hild Károly /József testvére, aki  az olasz honból jött/ Devecis Mihály kéményseprő mesternek. A lakásokban romantikus öntöttvas kályhák voltak, az udvaron vörösmárvány kút. A ház homlokzatának emeletén, középen kéményseprő szobor áll.                                                                                                         Bródy Sándor 16.: Törley-palota: 1893-95-ben  Ray Rezső svájci magyar építész tervezte, kivitelező: Dávis J. és fia. Egy emeletes lakóház, késő klasszicista stílusban.                                                                                                                         
Múzeum u. 5: Hadik-Barkóczy palota: gróf Hadik-Barkóczy Endre /1868-1927./ főrendiházi tag 1896-ban. A palota Lux Endre építész munkája. Az utolsó tulajdonos Kohner bárónő                                                                                           Múzeum u. 7.: Hasenfeld-ház: 1875, ifj. Kauser János építi Zichy  Jánosnak. Az évek folyamán több tulajdonosa is volt az épületnek; 1912-ben gróf  Barkóczy Jánosné, 1939-ben gróf Hadik-Barkóczy Endréé, majd a Dr  Hasehfelder ház Zichy János  családjáé.                                                                                                                                                                    Múzeum u. 9.: Bókay-palota: Bókay János  orvos bérháza, 1870-ben Ybl Miklós  terve szerint Pucher József  építi. Bókay a gyermekgyógyászat megalapítója Magyarországon. Ebben a házban lakott Herczeg Ferenc.                                          Múzeum u. 11.: Károlyi-palota: 1869-71, Skalnitzky Antal és Pucher József építi gróf Károlyi Istvánnak, majd örököse László, Pest vm. főispánja. Az épületen a 2 sárkányos Károlyi címer, az emelete Lotz Károly freskója látható. Ma a Máv. tulajdona, itt próbál a MÁV Szimfonikus Zenekar.                                                                                                                                Múzeum u. 15.: Zichy-ház: 1871-ben  Skalnitzky Antal  terve, Weschelmann Ignác építi  gróf  Zichy János megrendelésére. A tulajdonos  gróf Zichy Jánosné.                                                                                                                                                                             Múzeum u. 17.: Károlyi-palota: 1881-ben Wechselmann Ignác neobarokk stílusban építi gróf Károlyi Istvánné sz. Csekonics Margitnak  Rezidencia ma reprezentatív rendezvényhelyszín, korábban az Országos Műszaki Információs Központ és Könyvtár (OMIKK) működött itt. Weschelmann Ignác vagyonát jótékony célra hagyta- a W-féle vakok intézete. 
Ötpacsirta u. 2.: Almásy-ház: 1877 Gottgeb Antal tervezi  Almásiak részére. Almássy György főldbrtokos, 1865-68-ig képviselő, középázsiai és kínai utazó. Később Almásy Géza palotája lett. A falon Kós Károly domborműve, a belső hallban Ybl Miklós mellszobra, a magasföldszinten ma az Giovanni Emanuel nimfa szobra áll. A velencei palazzók hangulatát idéző, egyemeletes épület legszebb része a díszburkolatos belső udvar, amelyről íves díszlépcső vezet a lakószintre.  Ma Építőművészek székháza.                                                                                                                                                         Ötpacsirta u-4.: Pálffy palota: 1867-ben, Ybl Miklós által épített palota eredetileg a nagy történelmi szerepet játszó Pálffy-család pesti otthona volt. Még kevesebben tudják, hogy az indiáner elnevezésű, kedvelt habos sütemény - amely a könyvtár büféjében is kapható –gróf  Pálffy Ferdinánd,  a család egyik tagjának "találmánya".A palota ma Szabó E. Könyvtár  zenei gyűjteményének ad helyet.                                                                                                                                                              
Trefort-kert: Kevesen tudják, hogy a Múzeum körúton álló, ma már valódi fényében ragyogó Trefort-kert és a körülötte álló épületek területén valaha az egyetemi botanikus kert volt. A mai Trefort-kert helyére 1809-ben költözött át a kert, nem utolsó sorban megnövekedett helyigénye miatt. A Múzeum körúti Grassalkovich-telek területén újra felépítették az üvegházat, átépítették a növényeket. Az átköltözés csak 1815-re fejeződött be, a kertben nevelt növények fajszáma 1827-re eléri a 10 000-et, ez a kert második virágkora Haberle Károly vezetése alatt. Az 1832-es pesti árvíz a kertben is komoly károkat okozott, de az igazi csapást az jelentette, hoyg az igazgató rablógyilkosság áldozata lett. Utódai nagyon elhanyagolták a kertet, annyira, hogy végül 1844-ben az utolsó üvegház is beomlott. 1847-ben József főherceg javaslatára az egyetem megvásárolta botanikus kert kialakítása céljából a külső Üllői úton található Festetics-telket, ahol - bár nem az eredeti nagyságú területén - az ELTE Füvészkert ma is működik. Intézetünk 2002-től ismét az ELTE Trefort-kerti campusába költözött. Eredeti helye (1954 előtt) a főépület I. emeletén volt. Jelenleg az "A" épület II-IV. emeletén (a Földtani Intézet régebbi helyén) találhatók a szobáink. (Titkárság, igazgató: 310; Régi Magyar és ÖH tanszék: 4. emelet; Modern tanszék: 3. emelet; 18-19. szdi tanszék: 2. emelet.) 
A Trefort-kert ("MUK") a Rákóczi út és a Múzeum körút kereszteződésénél helyezkedik el, az egykori Nemzeti Színház telkének (ma: East-West Center) tőszomszédságában. Megközelíthető a 2. metróval (Astoria megálló), 7-es, 9-es busszal valamint 47-es és 49-es villamossal.
A campus területre két kapun lehet belépni: a Puskin utcai bejárat délután 6-ig, a Múzeum körúti kapu hajnali 2 óráig tart nyitva. Az épületeket este 8-kor zárják. Megközelíthető továbbá a Rákóczi út 5. számú épületen keresztül. Kerekes székkel bejárat a "B" épülettel szemközti udvarból.                                                                                                                             Trefort u. 1.: Pulszky-palota:1890-ben  Nefanei Arnold ép. mester építette. Pulszky Ferenc politikus, régész, művészettörténész, a XIX.sz. múzeumügyének és régiségtanárainak nagy egyénisége. MTA levelező tagja, 1873-ban elnöke. 1869-94-ig a Nemzeti Múzeum főigazgatója, amelyet európai hírűvé tett. A lépcső-ház kovácsoltvas korlátján Pulszky Ágost /PÁ/ monogramja látható. Ma a Deák-téri ev. egyház tulajdona.                                                                                                Trefort u. 2.: Prónay-palota: 1890-ben Fridrich Lóránt főépítész építi.. Ma szállodaként működik a palota.                              Trefort u. 3.: Hunyady-palota: 1892, Meinig Artur tervét Kauser Gyula ép. mester építi gróf Hunyady Imrének., jelenleg még a Józsefvárosi Eü. Szolgálat működik itt.                                                                                                                                 
Szentkirály utca : Szentkirályi Móric /1807-1882./ ügyvéd, orvos, politikus, főpolgármester.  A palotanegyed leghosz-  szabb utcájának névadója.                                                                                                                                                                                                    Szentkirály u. 8.: A régi Stühmer épület. Egyemeletes épület volt. Az épület homlokzatán még gyengén látható és olvasható cukorka árú üzem. Ma emelet ráépítéssel bővítették, és a Kormányzati Hivatalé.                                   Szentkirály u-10.: Bérház. Ebben a házban élt Szentkirályi Móric,  a  házfalán emlék tábla emlékezik meg róla. Szentkirály u. 16.: Bérház- Érdekessége; Építésekor  egy emeletes épület, kapja felett timpanonban címer. Emelet ráépítés történt                                                                                                                                                                         Szentkirály u. 18.:  Ma a FIDESZ központja. Egy emeletes épületre Makovecz Imre terve alapján történt az átépítés.       Szentkirály u. 21.: Műemlék, jelenleg  Egészségügyi Készletgazdálkodási Központ.                                          Szentkirály u. 23.: Karacs Ferenc rézmetsző mester háza. Élt itt Katona József és Kisfaludy Sándor.                        Szentkirály u 26,: Bérház: Ebben  a házban lakott Egressy Béni és Rockenbauer Pál.                                                                                                                                                                                 Szentkirály u 28-30: Épült 1897-ben, a Szent István társulat székháza volt,  ma a Pázmány Péter Katolikus Egyetem jogi és államtud. kar épülete. A 30-s számú épület szobája a Franklin Nyomda raktára volt, a   folyosón Gaál Lajos által 1873-ban festett Árpádházi királyok, aradi vértanuk, vérzserződés stb.  festmények láthatók                                         Szentkirály u. 32.: Műemlék  épület  ma, Színház és Filmművészeti Főiskola.                                                    
 Mikszáth Kálmán tér: A 19. században névtelen volt, 1900-ban Reviczky térnek hívták, majd    Mikszáth   Kálmán halála után - mivel élete utolsó éveiben az 1. számú házban lakott - 1911-ben kapta mai nevét. A téren álló Mikszáth-szobor Kocsis András alkotása, 1961-ben készült.Az                                                                                                                               Mikszáth Kálmán tér 1. - ma piarista gimnázium - helyén állt Irinyi János, a gyufa feltalálójának egyik pesti műhelye. Helyén emléktábla van elhelyezve.  
Lőrinc pap tér 1.: Jézus  Szíve Templom: jezsuiták a XIX. század végi budapesti megtelepedése után, a hívek szorgalmazására, részben közadakozásból saját templomot emeltek a Scitovszky (ma Lőrinc pap) tér és a Mária utca sarkán. A templomot Kauser József tervei szerint építették 1888 és 1909 között. A pesti Jézus Szíve templom ma a magyarországi jezsuiták központi temploma.. A Jézus Társaság Magyarországi Rendtartomány budapesti központja, a VIII. kerületi Mária utca 21-23-25 és a Horánszky utca 18-20-22 szám alatti telkeken telepedett meg. Jelenleg a Mária utca 25-ben a rendházban és a hozzá szervesen kapcsolódó, de a Lőrinc pap térre nyíló Pesti Jézus Szíve-templomban valamint az egykori Kongregációs Otthonban (Horánszky u. 20.) működik. Jezsuiták vezetik a kispesti Jézus Szíve plébániát (XIX. Áchim András u. 78) és a Szent Ignác kollégiumot (XIX. Hunyadi u. 2-4.). A budai részen két, egymással szomszédos rendházban élnek és dolgoznak a jezsuiták: a Szent Imre Ház (II. Sodrás u. 15) és a  Faludi Ferenc Ház (II. Sodrás. u. 13.) itt működnek a Távlatok és A Szív szerkesztőségei. 
 Lőrinc pap tér 2.:Zichy–palota: 1897-ben Havel Lipót építi Zichy Nándornak. Politikus, közgazdász. az   aranygyapjas rend lovagja. Későbbi tulajdonosok Dessewffy Emil és Károlyi Emma. Lőrinc pap téren egészalakos, tekintélyt parancsoló szobor emlékeztet Zichy Nándorra. Orbán Antal 1930-ban készített szoborcsoportját 1949-ben lebontották és eltávolították, jó néhány ez idő tájt lebontott szobrot beolvasztottak, ezt nem, mert féltő kezek elrejtették, rejtekhelyéről 1992-ben került vissza ide. 
Lőrinc pap tér 3.: Darányi-palota: 1896 körül  Stark Sándor okl.ép. mester építi Darányi Ignácnak, aki földművelési miniszter, létrehozta a Mezőgazdasági Múzeumot, a Földtani Intézetet. A Darányi törvény megalkotója. 
Mária utca – 11, 15, 17, 19, sz.: Ezen lakóházak építtetői ismeretlenek.                                                                                                 Mária u.24. : Sarokház azonos a Krúdy u.12-vel. Lakóhát épült 1909-Ben, építői: Hoepfner  Guido és Györgyi Géza.                                                                                                                                                Mária  u. 39: Szemklinika, épült 1908-ban, építész Giergl  Kálmán.